Вип. 97
Постійний URI для цього зібранняhttps://repositary.knuba.edu.ua/handle/987654321/10230
Переглянути
Документ Аналіз системи керування чіткої логіки колісного робота з диференціальним приводом(КНУБА, 2021) Міщук, Дмитро; Міщук, Євген; Калашніков, ОлександрЗдатність мобільного робота здійснювати переміщення в навколишньому середовищі є важливою задачею в робототехніці, тому розробка досконалих систем керування роботів є актуальною темою досліджень. Системи керування чіткої логіки роботизованих колісних машин є одними з найбільш розповсюджених. Такі системи прості за конструктивним виконанням, а отже мають найнижчу вартість у порівнянні з іншими. Одним з недоліків подібних систем керування є їх обмежена точність. Зазвичай це пов’язано з недосконалими програмами керування по яких працюють подібні системи та недосконалістю механічної системи перетворювачів приводу, зокрема для колісних роботів з диференційними приводом можливі такі випадки, коли робот з керуванням за чіткою логікою може безкінечно здійснювати пошук цілі та виконувати переміщення до заданої точки простору навіть за відсутності перешкод на шляху його руху. В даному дослідженні пропонується аналіз переміщень двоколісного робота за розробленим алгоритмом чіткої логіки. Для цього було розроблено математичну модель покрокового переміщення колісного робота, яка розраховує координати центра рухомої системи координати відомого робота відносно заданого початкового положення в нерухомій системі координат цілі, де таке положення прийнято за базове. На вхід математичної моделі необхідно на кожному кроці руху робота подавати координати положення цілі, а математичний апарат моделі визначає потрібний кут повороту та необхідне переміщення рухомої платформи робота. Система прийняття рішення в розробленій моделі побудована на релейному (“ON-OFF”) контролері, в якому кут повороту робота на кожному кроці вибирається з діапазону заданих значень. Моделювання недосконалості процесу керування роботом виконується за рахунок введення випадкової похибки, яка накладається на значення виміряної роботом координати цілі.Документ Грантові наукові програми Китаю(КНУБА, 2021) Сукач, МихайлоВ Китайській народній республіці разом з Україною засновано міжурядовий Українсько-китайський центр Шовкового шляху, укладено низку контрактів із китайськими урядовими компаніями та підприємствами. Це відкриває нові можливості для українсько-китайського наукового співробітництва в рамках грантових програм Китайської народної республіки «Один пояс, Один шлях». Створено спеціальну онлайн платформу, яка представляє собою уніфікований онлайн портал для подачі заявок на участь українських науковців у грантових програмах КНР на проведення спільних наукових досліджень. Для участі в програмі потрібно зареєструватися на порталі для створення особистого кабінету, персонального облікового запису та ID номеру науковця, який використовується для подачі заявок на грантові проекти. Підготовка грантової заявки починається після попереднього визначення китайських партнерів та відповідного рівня гранту. Наразі Українсько-китайський центр впроваджує грантову програму постдокторського стажування, а також запрошує науковців до роботи в лабораторіях та дослідницьких групах Китаю. Наразі з Центром співпрацюють понад 30 університетів, вони беруть участь у спільних наукових дослідженнях з робототехніки, машинобудування, інформаційних технологій, систем автоматизації, економіки, медицини, сільського господарства та ін. 2020 року Українсько-китайський центр Шовкового шляху, включено до реєстрів іноземних компаній, з якими рекомендовано співпрацю в освітній та наукових сферах для подачі грантових запитів Пекінської біржі високих технологій.Документ Інтелектуальна мультисенсорна система для ідентифікації та оцінки технічного стану електротехнічного обладнання(КНУБА, 2021) Зайченко, Стефан; Жукова, Наталія; Яковлєв, Дмитро; Шаленко, Вадим; Корнійчук, БорисСучасний етап розвитку енергетики характеризується широким використанням альтернативних та відновлюваних джерел енергії, вітрогенератори сонячні панелі. Такі системи, як правило, мають надскладну структуру і мають високу питому вартість електроенергії. Наявність поновлюваних джерел енергії дозволяє використовувати їх як окремі, але ефективність та надійність повністю залежать від добових ритмів та пори року. Ці особливості істотно обмежують використання альтернативних джерел енергії як надійного автономного джерела енергії. Наявність надійного резервного джерела живлення на сучасному підприємстві - запорука безпечної та якісної роботи.Документ Аналіз характеру стружкоутворення при роботі просторово-орієнтованими ножами динамічної дії(КНУБА, 2021) Рашківський, Володимир; Федишин, БогданПредставлено результати аналізу характеру стружкоутворення при лобовому та косокутному різанню ґрунтів. Досліджувались експериментальні дані різання ґрунтів просторово орієнтованими ножами професора В.М. Смірнова, де було проведено ряд експериментів з використанням ножів косокутного різання, а саме: планувального ножа шириною 25 см; гострокутного ножа шириною 3, 5, 7 і 10 см з кутом різання 30, 50, 70 та 90 градусів і кутом повороту в плані 0°, 22°30’, 45° і 67°30’. Складено гіпотезу стружкоутворення при роботі просторово орієнтованого ножа динамічної дії.Документ Вибір розрахункового еквівалента опорних пристроїв П-подібних рам землерийно-транспортних машин(КНУБА, 2021) Горбатюк, Євгеній; Комоцька, Світлана; Міщук, Дмитро; Волянюк, ВолодимирВ статті дано опис вибору розрахункового еквіваленту опорних пристроїв П-подібних рам землерийно-транспортних машин. При розрахунках П-подібних рам землерийно-транспортних машин на дію сил, що розташовані у площині рами, опорні пристрої необхідно представляти та розраховувати або як шарнірно-нерухомі опори або як статично визначену систему. Різниця у виборі розрахункового еквівалента опорних пристроїв призводить до істотної різниці у розрахунковій завантаженості всієї рами. Розглядаючи одну й ту саме раму з однаковим навантаженням, але з різними опорними пристроями, неважко переконатися, що значення найбільшого згинаючого моменту в поперечній частині рами може різнитися на 30-35%. Значна різниця у завантаженості існує й в повздовжніх частинах рами. У зв’язку з цим є необхідність сформулювати критерії за якими може бути зроблено висновок про те, якому розрахунковому еквіваленту відповідає опорний пристрій рами, яка проектується. Правильний вибір розрахункового еквівалента опорних пристроїв рами землерийно-транспортної машини істотно впливає на отримані при розрахунках результати та допомагає значно їх спростити. В даній роботі розглядається П-подібна рама землерийно-транспортної машини з шарнірною опорою. В залежності від величини зазору в шарнірному кріпленні опори, розглянуто розрахункові схеми для випадку жорсткого затискання шарніра в опорі та вільного зі значним зазором. Для заданого зовнішнього навантаження, в роботі запропонована методика визначено зусилля в опорних шарнірах і з ураванням характеру кріплення та досліджено зміну навантаження в найбільш напруженій частині рами. Результати представленого дослідження будуть цікавими для виробничих заводів, які займаються виготовленням елементів металоконструкцій машин бульдозерного типу, а також ремонтних підприємств будівельної техніки для якісного аналізу існуючих конструкцій подібних машин для їх відновлення.Документ Аналіз шляхів забезпечення енергонезалежності будівельної техніки з використанням відновлювальних джерел енергії(КНУБА, 2021) Тетерятник, Олександр; Балака, МаксимОстанні десятиріччя ставлять перед суспільством нові виклики, одним з яких є зміна парадигми енергетичного забезпечення суспільства. Реальна загроза виснаження корисних копалин потребує від людства вирішення проблеми енергетичного забезпечення суспільства. Основною проблемою при вирішенні цього питання є те, що споживання енергії постійно збільшується. Міжнародне енергетичне агентство (Interna tional Energy Agency, IEA) прогнозує, що світовий попит на електроенергію зросте на 60% і складе майже чверть загального попиту на енергію, порівняно з 19%, 2017 року; очікується зниження попиту на вугілля і нафту; частка по новлюваних джерел енергії може досягти 40%, 2040 року порівняно з 25% в 2017 році. Ще одним альтернативним сценарієм розвитку є сценарій, який називається «майбутнє за електрикою», з набагато більш активним розвитком використання електроенергії для пересування та опалення: попит на електроенергію збільшиться на 90% замість 60% до 2040 року; коли половина автомобільного парку стане електричною, якість повітря значно покращиться, але це матиме незначний вплив на викиди вуглекислого газу, без великих зусиль зі збільшення частки поновлюваних джерел енергії та джерел низьковуглецевої електроенергії. За словами доктора Фатіха Біроля, виконавчого директора Міжнародного енергетичного агентства, «Впродовж останніх десятиліть, поновлювані джерела енергії досягають значних успіхів, але загалом їх надбання залишаються значною мірою, обмеженими у виробництві електроенергії. Наступною віхою в історії поновлюваних джерел енергії, є розширення їх використання в промисловості, будівництві та транспорті з величезним потенціалом зростання»Документ Механізована обробка будівельної техніки абразивними робочими органами(КНУБА, 2021) Абрашкевич, Юрій; Мачишин, Григорій; Марченко, Олександр; Комоцька, СвітланаВиконання зачисних операцій при проведенні механізованої обробки будівельної техніки від лакофарбових покриттів, іржі, різного роду забруднень відноситься до масових трудомістких операцій [1]. Для виконання вказаних операцій широкого розповсюдження набули ручні машини, робочими органами в яких є абразивні круги і металеві щітки. Багатофункціональність та універсальність цих машин в поєднанні з правильним підбором потрібного абразивного робочого інструменту дозволяє значно прискорити та полегшити виконання зачисних і шліфувальних операцій з досягненням необхідного ефекту. Проте більшість з них мають недоліки застосування при очищенні тонколистового металу, оскільки в процесі очищення відбувається також зняття основного металу, що в більшості випадків не припустимо. Так при обробці неметалевих матеріалів металевими щітками робоча поверхня забивається дрібними часточками металу, що згодом призведе до утворення іржі, а при очищенні металевих поверхонь утворюються борозенки. Металеві щітки також малоефективні при очищенні поверхонь від синтетичних емалей, криволінійних поверхонь та важкодоступних місць. Обробка вказаними інструментами достатньо енергоємна і вимагає використання ручних машин значної потужності. Фіброві та пелюсткові абразивні інструменти не є самоочисними та втрачають різальну здатність внаслідок заповнення міжзернового простору відходами очищення. Піскоструминна обробка поверхонь екологічно небезпечна для робітників і навколишнього середовища, оскільки витратний матеріал пісок, розлітається на достатньо великі відстані (особливо при очищенні висотних конструкцій та споруд). Аналіз показав, що одним із ефективних інструментів для очищення металевих і неметалевих поверхонь від лакофарбових покриттів, іржі та інших забруднень без зняття шару основного матеріалу є полімерно-абразивна щітка. Однак недостатні дослідження по механізму її роботи, енергетичних та теплових процесах, що протікають під час роботи та чинять вирішальний вплив на працездатність полімерно-абразивної щітки. У роботі наведені результати досліджень впливу конструктивних та режимних параметрів ручних кутових шліфувальних машин з полімерно-абразивними щітками. Вивчення цих питань є актуальною задачею, так як дозволить визначити параметри привідної машини, раціональні режими та схеми їх експлуатації, а також області використання таких робочих органівДокумент Этапы и стадийность изучения морского дна для землеройных систем(КНУБА, 2021) Сукач, МихаилРазработке и освоению полезных ископаемых и строительных материалов в акваториях, прокладке подводных средств коммуникаций, планировочным и дноуглубительным работам под водой предшествуют детальные изыскания грунтовых массивов. В них устанавливают литологию и генезис отложений, батиметрию донной поверхности, физико-механические, акустические и другие свойства подводных грунтов. Эти исследования подчинены в основном задачам геологии. Вместе с тем, для освоения глубоководной части Мирового океана предполагается использование грунторазрабатывающей и транспортной техники. Кинематические параметры оборудования, применяемого для инженерно-геологических исследований далеко не соответствуют кинематике существующих или проектируемых подводных систем. Несмотря на определенный прогресс в развитии инженерно-геологических методов исследования океана, достоверных данных о механических свойствах донных отложений в естественном залегании в настоящее время нет. Практически единственным способом идентификации прочностных свойств глубоководных грунтов является метод пробоотбора (трубками, грейферами, драгами). Характеристики грунтов определяют по образцам, поднятым на поверхность, в береговой или судовой лаборатории. Одна из специфических особенностей проводимых испытаний − учет гидростатического давления, влияние на трехфазных грунтах котого особенно велико. Поэтому следует ожидать, что погрешности измерений характеристик донных отложений в атмосферных условиях из-за нарушения их структурных связей при подъеме, с больших глубин может на порядок и выше отличаться от истинных значений параметров грунтовой среды. Таким образом, для определения условий эксплуатации и задания внешних нагрузок на грунторазрабатывающие подводные машины необходимо проведение измерений прочностных, деформационных и других характеристик донных грунтов в натурных условиях под гидростатическим давлением. В настоящей работе рассмотрены методы и технические средства, применяемые для глубоководного исследования морского дна. Особое внимание уделено инженерно-геологическим методам, позволяющим на стадии детальной разведки получать не только прогнозные оценки ресурсов минеральногосырья Мирового океана, но и определять физико-механические свойства донных отложений, на которых предстоит работать глубоководным грунторазрабатывающим машинам.