Перегляд Автор "Гулей, Дарина Володимирівна"
Зараз показуємо 1 - 5 з 5
- Результатів на сторінці
- Налаштування сортування
Документ CLT панелі як тенденція розвитку швидкого будівництва(Бескиди, 2019) Гулей, Дарина Володимирівна; Іванченко, Григорій МихайловичНа відміну від України, де переважно будують з залізобетону та сталі, майже вся Європа, Америка, Австралія та Канада поступово переходять на дерев’яне будівництво, адже деревина це єдиний відновлюваний екологічний будівельний матеріал. Вискотехнологічним матеріалом з деревини на сьогоднішній день вважають CLT панелі. Деревина, як будівельний матеріал, відома людині ще з часів неоліту. Але появу СLT панелей як будівельного матеріал датують 1990 роком і відносять до здобутків австрійців. З 2000-х років панелі зайняли гідне місце на Європейському ринку, і з популяризацією ідеї «зеленого будівництва» CLT панелі почали набувати попит в країнах СНД.Документ Будівництво соціального житла для тимчасово переміщених осіб в Україні – як засіб вирішення житлових проблем регіонів(КНУБА, 2017) Гулей, Дарина Володимирівна; Єгоров, Владислав ВолодимировичДокумент Будівництво соціального житла для тимчасово переміщених осіб в Україні як засіб вирішення житлових проблем регіонів(Економічна думка, 2016) Гулей, Дарина ВолодимирівнаЗгідно з офіційною статистикою Міністерства соціальної політики, в Україні зареєстровано 1 684 815 вимушених переселенців із зони АТО та Криму. Для переважної більшості переселенців другою після працевлаштування за значущістю є проблема житла. У правовому полі основне право людини на життя нерозривно пов’язане із правом на житло. Це твердження має прояв і в соціальній складовій сутності нашої держави, що відображена у ст. 3 Конституції України [1], згідно з якою людина, її життя та здоров’я, недоторканність і безпека є найвищою соціальною цінністю.Документ Ревіталізація промислових будівель за допомогою CLT панелей(КНУБА, 2021) Гулей, Дарина Володимирівна; Іванченко, Григорій МихайловичУ сучасному світі чітко прослідковується тенденція до швидкого росту міст, Україна, в цьому випадку, теж не стала винятком. Разом зі збільшенням населення у містах, швидкими темпами змінюються і потреби їх мешканців. Швидкий технічний прогрес, розширення зон комфорту людства, особливо у галузях, повязаних з роботою та відпочинком вимагає від сучасних міст постійного розвитку. Міста розвиваються парарельно з їх мешканцями, тому, з плином часу, такі міста повинні ставати більш сучасними, комфортними та безпечними для людини. Для такого розвитку, повинно бути логічне та впорядковане зонування територій під різні функції та потреби мешканців. Але існує перепона цьому, а саме те, що у центральних районах міст розташовані колишні заводи-гіганти, що залишилися в спадок від Радянського Союзу. Їх території занедбані та вже давно не використовуються за призначенням. Зокрема, в Києві, приблизно 30% територій міста займають саме промислові будівлі. Це обумовлено як історично складеною містобудівною структурою міста, так і подальшою хаотичною забудовою міста з відсутністю систематичного підходу в процесі проектування та зонування генерального плану. Для вирішення цієї проблеми у світовій практиці замість дорого демонтажу занедбаних будівель та споруд широко застосовують економічно-вигідніший варіант – ревіталізацію.Документ Формотворення новітньої архітектури в контексті історичної забудови міста Києва на прикладі київського бізнес-центру "ЄВРАЗІЯ"(Бескиди, 2017) Гулей, Дарина ВолодимирівнаВ сучасному світі розвиток науки, техніки, архітектури та інших сфер діяльності людини плине зі швидкістю світла. Щороку з’являються нові тенденції в архітектурі, виникають нові архітектурні стилі, нові, більш ефективні технології будівництва. Змінюються і архітектурні смаки - як населення, так і самих архітекторів. Але що ж робити зі старими будівлями, будівлями стилі яких давно вже вийшли з моди, але є частиною історичної архітектурної спадщини? Необхідність синтезу сучасної архітектури з історичною і є основною проблемою, що виникає перед сучасним архітектором при проектуванні будівель, що мають розташуватися в історично-культурному середовищі старих частин міста.